Článek
Podle Českého statistického úřadu ceny v únoru meziročně vzrostly o více než 11 procent. Jaký vliv to může mít na chudé domácnosti?
Poměrně zásadní, protože tu máme velkou část domácností, které mají problémy platit nečekané výdaje, statisticky stanovené na 12 800 korun. Na začátku loňského roku jich byla asi jedna pětina. Takže minimálně u tohoto počtu rodin jsou jejich rozpočty napjaté už v současnosti. Pak tu máme asi 350 000 domácností, které dávají na náklady spojené s bydlením více než 40 procent svých příjmů.
Velmi ohroženou skupinou jsou pak lidé v exekuci a insolvenci, to je desetina dospělých. U nich je nezabavitelné minimum nastaveno velmi nízko a mají omezené možnosti, jak si zvýšit příjmy. A to nezabavitelné minimum neroste adekvátně s nárůstem inflace, natož s růstem cen energií.
Inflace dál letí nahoru, překonala 11 procent
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QJ_n/1BpDUQ.jpeg?fl=cro,0,1,1276,717%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
A jak na ně zdražování dopadne, případně už dopadá? Nebudou například schopni splácet své závazky nebo utlumit výdaje?
To nejde úplně zobecnit. Z dlouhodobých výzkumů vyplývá, že je více strategií, způsobů, jak se osoby s nízkými příjmy, ohrožené chudobou, vyrovnávají se situací. Patří tam hledání dalšího zaměstnání či práce přesčas se všemi negativními důsledky, které to má na jejich rodinný život, psychiku či zdraví. Další strategií je omezování výdajů v různých oblastech, ať už je to kvalita potravin, péče o zdraví, zubařská péče. Problém je i v pokrytí nákladů na péči o děti, jejich volnočasové aktivity či školy v přírodě. To jsou ty jednodušší věci, jak se omezit.
A ty složitější?
Horší situace je, pokud jsou nuceni brát si půjčky, jak to vidíme už dnes. V lednu vzrostl počet nově zahájených exekucí ve srovnání se situací před půl rokem téměř o 40 procent. Je vidět, že míra zadlužení roste už nyní a poroste do budoucna dál. Další strategií je čerpání sociálních dávek. Ale ta se zatím neprojevuje. Naopak ke konci prosince meziročně čerpání příspěvku na bydlení kleslo o pár procent. Sociální dávky tak nepatří – ani podle dalších zdrojů – mezi základní strategie, jak se osoby ohrožené chudobou se svou situací vyrovnávají.
Slovenští obchodníci nebudou zvyšovat své marže u 15 druhů potravin
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_E_E/oYeBxkN.jpeg?fl=cro,0,0,797,449%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
Vy už jste uváděla nějaká čísla. Ale dá se odhadnout, kolik celkem osob na hranici chudoby u nás je? Podle Eurostatu je pod hranicí příjmové chudoby asi 8,5 procenta obyvatel.
Data Eurostatu vypovídají o tom, kolik domácností má výrazně nižší příjmy, než je ve společnosti běžné. Konkrétně říkají, kolik domácností má nižší disponibilní příjmy než 60 procent mediánu.
Nemluví o tom, co si mohou dovolit, ale spíše o tom, jaké je rozložení příjmů ve společnosti. Pokud jde o můj odhad, je třeba růstem cen energií velmi silně ohroženo asi 20 až 30 procent domácností.
Ekonom: Tankování do kanystrů se nadále vyplatí, vládní opatření nestačí
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QJ_l/utvDRP.jpeg?fl=cro,0,1,1276,717%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
A zaznamenalo už nějaké šetření, jak se energetická chudoba odráží na počtu ohrožených lidí nebo na jejich kvalitě života?
Pravděpodobně je s tím spojen výše zmíněný růst exekucí. Růst také potvrzují zkušenosti poskytovatelů služeb, na které se obrací více lidí v krizové situaci. Jinak data, na kterých by to bylo možné vidět, zatím nemáme k dispozici.