Článek
Fáze úplňku nastává v pondělí ve 20:25 SELČ, samotný Měsíc vyjde ve 20:27 a zapadne v úterý ve 4:54 našeho času. V tzv. přízemí, tedy při svém oběhu kolem Země nejblíže k naší planetě, se Měsíc ocitne asi o den a půl později, 21. srpna ráno, a to ve vzdálenosti 360 184 km.
Protože se Měsíc nepohybuje kolem Země po kružnici, ale po elipse, dostává se jednou za čas k naší planetě nejblíže, tento okamžik označujeme jako perigeum (česky přízemí), jindy se ocitá na oběžné dráze nejdál, a tedy prochází apogeem (odzemím).
Střední vzdálenost středu Měsíce od středu Země je 384 403 km, v přízemí je to 356 500 km a v odzemí 406 700 km. Pokud nastane úplněk a Měsíc je poblíž přízemí (blíže než 360 000 km), je na nebi úhlově větší a také zářivější než obvykle, proto se mluví o superúplňku.
FOTO: Polární záře a Perseidy na noční obloze v Česku
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_gT_3/S5ADz.jpeg?fl=cro,0,258,3833,2156%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
Navzdory informacím i v různých světových médiích však nyní o superúplňku hovořit nemůžeme.
Nejpříhodnější počasí v okolí Českomoravské vrchoviny
„Aktuální úplněk svým přízemím, které se navíc přesně neshoduje s úplňkovou fází, pojmu superúplněk unikl,“ upozornil pro Novinky Suchan, tiskový tajemník Astronomického ústavu Akademie věd ČR, s tím, že astronomy to ale netrápí, jelikož ti termíny „superúplněk“ či „modrý Měsíc“ nepoužívají.
„Ale i tak dodáme, že v novodobé historii byl úplňkový Měsíc nejblíže Zemi 14. listopadu 2016 (356 509 km) a tento rekord bude překonán až 25. listopadu 2034 (356 445 km),“ poznamenal.
Superúplněk
Označení „superúplněk“ není astronomickým termínem. Poprvé jej v roce 1979 použil astrolog Richard Nolle. Superúplněk či superměsíc je obecně definován jako úplněk, který je blíže k Zemi, než je obvyklé. Díky tomu se na obloze jeví o něco jasnější a větší. Měsíc se kolem Země nepohybuje po kružnici, ale po mírně výstředné elipse. Proto se vzdálenost obou těles mění – nejdál od sebe mohou být cca 406 700 kilometrů. Nejvíce se k sobě mohou přiblížit na 356 500 kilometrů, v průměru jsou středy obou těles vzdáleny takřka 385 tisíc km.
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QN_BF/NiuFD/superuplnek-mesic-uplnek.jpeg?fl=cro,0,0,1024,644%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Rozdíl mezi „superúplňkem“ a „mikroúplňkem“
Počasí nicméně pozorování úkazu toto pondělí večer nebude přát na celém území Česka.
„Zatažená obloha a tím pádem bez šance na viditelnost superúplňku bude panovat na severovýchodě území a v okolí Šumavy. Naopak nejlepší podmínky budou v okolí Českomoravské vrchoviny,“ sdělila Novinkám meteoroložka Dagmar Honsová.
Čtyři úplňky v ročním období
Proč ale „modrý Měsíc“, když modrý nebude? Takové „zabarvení“ získal ve farmářských ročenkách ze Severní Ameriky počátkem 19. století, a to podle webu NASA jako třetí úplněk v jednom ročním období, ve kterém nastanou čtyři úplňky (obvykle jsou totiž tři).
Úplňky toto léto nastávají 22. června, 21. července, 19. srpna a 18. září. Za „modrý“ se označuje ten třetí, tedy ten nynější z 19. srpna. „Při východu i při západu ale Měsíc bude zbarvený jako vždy do červena, podobně jako Slunce nízko nad obzorem,“ doplnil Suchan.
Fotografii komety nad Kunětickou horou vybrala NASA jako astronomický snímek dne
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QQ_BI/oWfBk/kometa-olbers-kuneticka-hora-nasa-horalek.png?fl=cro,0,146,1500,843%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
Pojem modrý Měsíc tak neodkazuje na jeho barvu, ale konkrétně na anglické slovní spojení „once in a blue moon“, což ve volném překladu znamená „jednou za uherský rok“.
„Pořekadlo ‚jednou za modrý měsíc‘ se od roku 1946 po nesprávném výkladu amatérského astronoma Jamese Hugha Pruetta používá i pro označení druhého úplňku v jednom kalendářním měsíci,“ vysvětlil už dříve ředitel Hvězdárny a planetária Brno Jiří Dušek.
Přímo se modře zabarvený Měsíc na obloze podle astronomů někdy objevit může, ale nesouvisí to s jeho fází nebo vzdáleností od Země. Do modra se Měsíc pro pozorovatele zabarví v případech, kdy je naše atmosféra nasycena či znečištěna specifickými částicemi o velikosti alespoň jednoho mikronu.
Nejčastěji za to může popel, který se do ovzduší dostane při velkém požáru či silné sopečné erupci. Tyto částice rozptylují dlouhovlnnou červenou část spektra viditelného světla a do lidského zraku doputuje jen ta modrá.
Takzvaný modrý Měsíc jsme z našeho území mohli pozorovat i loni, tehdy se odehrály pro změnu dva úplňky během srpna.
Nad Českem se rozzářil modrý Měsíc
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QN_6/HAdU2.jpeg?fl=cro,0,108,2279,1281%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)