Článek
Čtyři strategie, jak rakovinné buňky převychovat, popsal tým Jana Brábka, vedoucího skupiny Molekulární a buněčné mechanismy invazivity nádorových buněk v centru BIOCEV (Biotechnologické a biomedicínské centrum Akademie věd ČR a Univerzity Karlovy ve Vestci u Prahy), Přírodovědecké fakulty UK a NÚVR.
Odborná studie o tom, jak převýchova funguje, jaké má dopady a co přináší v samotné léčbě onkologických onemocnění, vyšla v prestižním časopise Trends in Molecular Medicine.
Dosavadní léčba rakoviny se pokouší zlikvidovat co nejvíce rakovinných buněk v lidském těle. Některé buňky však léčbu přežijí, stanou se odolnými a tuto vlastnost předají také svým potomkům.
Nový český objev rozsvítí chirurgům mozkové nádory
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QK_9/m1jdb/laborator-sedo-nuvr-nador-rakovina.jpeg?fl=cro,0,0,1280,720%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
„Pozornost vědců a vědkyň v některých z našich výzkumných týmů se proto od prostého zabíjení obrací k možnostem převýchovy nádorových buněk, aby se polepšily, ztratily svou agresivitu, nešířily se dále do organismu, popřípadě se přeměnily na nějaký ukázněnější typ buněk,“ uvedl ředitel ústavu Aleksi Šedo.
Udržet je spící či zcela probudit, případně přeprogramovat
Jednou ze strategií, jak s takovými buňkami bojovat, je udržet je takzvaně spící nebo je naopak úplně probudit. Buňky v těle mají různé fáze růstu a dělení. Některé rakovinné buňky umí tento proces zastavit, tedy zůstat spícími, čímž se skryjí před imunitním systémem. Pokud by vědci dokázali takové buňky udržet spící trvale pomocí léků, mohli by zabránit jejich odolnosti vůči další léčbě. Jinou možností je probudit tyto buňky, aby se opět staly citlivými na léčbu.
Další možností je buňky „přeprogramovat“. Všechny buňky v těle nesou stejnou genetickou informaci, ale vyvíjejí se různě v závislosti na aktivitě daného genu. Experti se snaží dodat rakovinným buňkám bílkoviny, které je během vývoje přeprogramují na méně škodlivý typ buněk.
Lékaři odstranili pacientce na jihu Čech 19kilogramový nádor
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QN_BA/lmigX/jindrichuv-hradec-nemocnice-19kg-nador-operace-seniorka.jpeg?fl=cro,0,107,2048,1152%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)
Nádory mohou být také ovlivněny změnou prostředí, ve kterém rostou. Snížení přísunu živin, změna kyselosti prostředí nebo ovlivnění produkce některých bílkovin můžou změnit nádorové buňky na méně zhoubné. Tato strategie může pomoci i v předrakovinných stadiích, uvádí tisková zpráva.
Poslední strategií je zastavení šíření rakovinných buněk. Ty se mohou šířit do dalších částí těla a tvořit metastázy. Vědci se zaměřují na omezení jejich schopnosti migrovat. Některé sloučeniny už v preklinických studiích ukázaly dobré výsledky.
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QM_BF/wdUIy/biocev-rakovina.jpeg?fl=cro,0,0,1581,1976%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Schéma „převýchovných“ strategií zhoubných nádorů
Autory zmíněného odborného článku jsou Aneta Škarková, Mariano Bizzarri, Radoslav Janoštiak, Jan Mašek, Daniel Rösel a Jan Brábek.
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_QM_BF/oZUIx/biocev-rakovina.jpeg?fl=cro,0,0,4096,2731%7Cres,1200,,1%7Cjpg,80,,1)
Dva z autorů studie Daniel Rösel (vlevo) a Jan Brábek z centra BIOCEV
Čeští a němečtí vědci odhalili nové informace o dělení lidských buněk
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_gY_y/Q2IFQ/bunka-akademie-ved.jpeg?fl=cro,0,0,1280,720%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)