Článek
„Jsem spíš skeptický k tomu, že by to něco přineslo. Myslím si, že ten systém je natolik administrativně náročný, že by to, co se z toho získá, ani ty náklady nepokrylo,“ komentoval návrh Balaš v ČT.
Proti návrhu se vymezili i bývalí rektoři a kandidáti na Hrad Tomáš Zima a Danuše Nerudová. „Vytočilo mě doběla, že NERV vymýšlí placení na vysokých školách. Musíme podporovat pracovní místa s vyšší přidanou hodnotou. Naší hodnotou musejí být mladí a šikovní lidé. V úvahu musí člověk vzít i lidi, kteří by na školné neměli peníze, a musel by jim pomáhat stát,“ řekl minulý týden Zima, jak upozornily LN.
Školné neprošlo už Nečasově vládě
Podle bývalé rektorky Mendelovy univerzity v Brně Nerudové je před zavedením školného potřeba nejdříve reformovat vzdělávací systém, aby v něm měl každý šanci uspět. Podotkla, že by bylo třeba reformovat i bankovní systém, aby umožnil bezrizikové půjčky na studium.
NERV navrhuje během roku až dvou zavést systém státem regulovaných vratných studentských grantů po vzoru Británie, kde studenti v době zaměstnání splácejí své studium z dodatečné daně z příjmů.
NERV předepisuje státu dietu. Koalici to moc nevoní
Druhou možností by podle návrhu bylo zavedení poplatku 5 až 10 tisíc korun za každý rok na vysoké škole. V případě překročení standardní doby studia by se poplatek zvyšoval.
O školném uvažovala před deseti lety také vláda Petra Nečase (ODS). Ta předpokládala školné do 10 tisíc korun za semestr, tedy 20 tisíc za rok a zavedení studentských půjček. Po protestech z akademického prostředí včetně studentských spolků i tehdejší levicové opozice ale na zavedení školného nedošlo.
Na soukromých VŠ se platí běžně školné ve výši desítek tisíc korun za semestr či rok. Drtivá většina studentů (90 procent) z 300 tisíc všech VŠ studentů je však na školách veřejných, kde studium hradí jen cizinci, kteří studují v cizím jazyce, zejména v angličtině. V takovém případě platí i statisíce za rok, což se týká především medicínských oborů.
VŠ v číslech
V Česku je 26 veřejných vysokých škol a 32 soukromých.
Nejvíc studentů navštěvovalo Univerzitu Karlovu v Praze (50 tisíc), Masarykovu univerzitu v Brně (32 tisíc) a Univerzitu Palackého v Olomouci (23 tisíc).
Nejvíc VŠ studentů bylo v roce 2010, a to 400 tisíc. Pak počet výrazně klesal až na 289 tisíc v roce 2019. Tento dlouhodobý pokles se dotkl pouze studentů českého státního občanství.
V roce 2021 studovalo VŠ u nás 52 109 cizinců majících 165 různých státních občanství. Dvě pětiny byly slovenské státní příslušnosti, 16 procent ruské a 9 procent ukrajinské. Přesné údaje pro letošek, po zahájení ruské invaze na Ukrajinu, ještě nejsou k dispozici. Před dvaceti lety bylo v Česku na VŠ téměř deset tisíc cizinců.
Anketa
Do důchodu později, školné na univerzitách. Experti radí, jak zachránit hospodaření státu
![](http://d15-a.sdn.cz/d_15/c_img_gY_n/hYuBF.jpeg?fl=cro,0,87,3272,1840%7Cres,160,,1%7Cjpg,80,,1)